Cu ce produse toxice se falsifica alimentele in Romania
Posted by admin. on Tuesday, June 16, 2015 Under: Stiri din Sanatate
Chiar dacă faci tot posibilul să mănânci sănătos, este
posibil ca încercările tale să fie în zadar din cauza anumitor producători care
“falsifică” alimentele. Cele care ar fi sănătoase în mod normal, pot să devină
periculoase din cauza aditivilor.
Orezul alb cu carne, cartofii prăjiţi, prăjiturile şi
hamburgerii sunt doar câteva dintre alimentele pe care Prof. Dr. Gheorghe
Mencinicopschi ne sfătuieşte să le evităm. În schimb, doctorul recomandă
cartofii la cuptor, ficăţeii la grătar, orezul brun cu legume sau pastele
integrale.
Problema este că şi acestea s-ar putea să nu fie atât de
sănătoase pe cât ne-am imagina. Lactatele, carnea slabă, chiar şi mierea sunt
alimente pe care nutriţioniştii şi medicii ni le recomandă, dar care ne pot
păcăli.
Încercând să-şi crească câştigurile, producătorii de
alimente nu numai că schimbă reţeta originală, ci folosesc şi tot felul de
tertipuri, pe care mulţi dintre noi le-am găsi de-a dreptul incredibile.
În cartea sa, “Noua ordine alimentară. Şi noi ce mai
mâncăm?”, lansată recent, prof. Mencinicopschi explică felul cum se pot
“falsifica” diverse alimente.
Care sunt “cele mai falsificate” alimente
Laptele se “falsifică” prin adăugarea de apă, prin extragerea
grăsimilor şi prin amestecul diferitelor tipuri de lapte. De asemenea, unii
producători obişnuiesc să mascheze defectele sau să prevină alterarea cu
ajutorul conservanţilor sau al substanţelor de neutralizare.
În smântână se adaugă, uneori, făină, gelatină, lapte bătut,
albuş de ou şi chiar cretă sau gips, ne atenţionează prof. Mencinicopschi.
Nici untul nu este întotdeauna “curat”. “Untul este cel mai
bine imitat de margarinele pe bază de grăsimi hidrogenate, nocive pentru
sănătate, obţinute din uleiuri vegetale sau din grăsime de peşte dezodorizată.
Untul mai poate fi falsificat cu untură de porc sau seu de vită”, a explicat
directorul Institutului de Cercetari Alimentare.
Brânzeturile sunt modificate prin înlocuirea proteinelor din
lapte cu proteine de origine animală, adică praf din albuş de ou, plasmă
sanguină, proteine vegetale din mazăre, cereale sau soia.
În miere poţi găsi îndulcitori, fie naturali, fie
artificiali. De asemenea, mierea se îngroaşă cu amidon, gelatină sau chiar cu
clei de oase.
Te gândeai că măcar carnea nu poate fi contrafăcută? Te-ai
înşelat. Când pregăteşti o friptură la cuptor este posibil să ţii în mână carne
dezosată mecanic. Producătorii nu vor să piardă nimic, aşa că ceea ce rămâne pe
oase după dezosarea manuală este recuperat prin procedee mecanice. Numai că
această carne are o valoare biologică şi microbiologică scăzută, după spusele
prof. dr. Mencinicopschi.
Mai mult, carnea provenită de la un animal este adesea
amestecată cu cea de la alt animal. Când cumperi carne de porc, gândeşte-te că
s-ar putea să aibă în ea şi bucăţi provenind de la cal sau măgar.
sursa: unica.ro
sursa: unica.ro
In : Stiri din Sanatate
Tags: falsificarea alimentelor gheorghe mencinicopschi creta gips gelatina clei de oase